Kriminologia
type: channel
description: Kriminologia on vuonna 2020 perustettu, kriminologisia alkuperäiskäsikirjoituksia julkaiseva vertaisarvioitu kotimainen tiedejulkaisu. Kirjoituksia julkaistaan suomeksi ja ruotsiksi. Lehti ilmestyy avoimesti verkossa ja sitä julkaisee Suomen kriminologinen yhdistys ry.
publisher: Suomen Kriminologinen Yhdistys ry
language: fi
publication name: Kriminologia
issn: 2737-0771
items: Nuorisorikollisuuden esiintyvyys ja tekomäärät Suomessa 1995-2020
items: Alcohol Regulation, Historical Change and the Contemporaneity of the Non-Contemporaneous: A Non-Linear Story in Four Parts
items: Philip Dwyer & Mark S. Micale (toim.): On Violence in History
items: Kriittiset tilanteet, väkivalta ja niihin liittyvä stressi ensihoitajien työssä
items: Fasistien salaliitto vai kommunistien provosointi? – Vuoden 1977 kirjapaino Kursiivin murhapolton määrittely sanomalehdissä
items: Vankeusmaantieteellinen näkökulma Turun kehruuhuoneeseen, 1820–1825
items: Translasten ja -nuorten perheväkivaltakokemukset
items: 1:2022
items: The future of Nordic criminal policy evaluation
items: Perhesurmien taustatekijät ja ennaltaehkäisy uhrien läheisten näkökulmasta
items: Helsingin Sanomien uutiset historiallisen kriminologisen henkirikostutkimuksen lähteenä
items: Harkiten, harkitsematta, hybriksen hurmassa: Tahallisuus ja mielentila väkivalta- ja henkirikostuomioiden tekijöinä klassisessa Ateenassa
items: Henkirikokseen johtavat kehityspolut: rekisteritutkimus vakavan väkivallan tekijöistä Suomessa
items: Nuoret kostajina: Kosto-orientaation yhteys nuorten tekemään väkivaltarikollisuuteen
items: Tapaustutkimus kolmannen sektorin toteuttaman päihdekuntoutusohjelman autonomisesta asemasta avovankilassa
items: Poliisin järjestyksenvalvonnan yhteys väkivallan esiintyvyyteen alueiltaan rajatuissa kohteissa
items: Nuorisorikollisuuskyselyn tutkimuskäyttö tähän asti ja tulevaisuudessa
items: Yksityisen turvallisuusalan kansainvälinen historia ja kehitystä selittävät taustatekijät
items: Jyri Paasonen: Yksityisen turvallisuusalan historia
items: Sekularisoituva seksuaalisuus: Biokriminologinen näkökulma väkisinmakaamisrikokseen toisen maailmansodan jälkeisessä Suomessa
items: Vankilaturvallisuus ja -väkivalta – vankilan henkilöstön kokema fyysinen ja henkinen väkivalta
items: 1 / 2021
items: Sakari Kainulainen ja Juho Saari: Suomalainen vanki
items: Kriminologisen rekisteritutkimuksen kehityssuuntia Pohjoismaissa
items: Nuorten kokonaisrikollisuuden seuranta ja rikosten ehkäisy oikeusministeriössä
items: Rikollisuus vai rasismi? Poliisiväkivalta ja sen tutkimus Yhdysvalloissa
items: Rikollisuus ja sosiaalisen disorganisaation teoria Chicagon sosiologisen koulukunnan tutkimuksissa 1918-1948
items: Vankeusaikaisten kuntoutusohjelmien vaikutusarvioinnit ja arvioitavuus
items: Etnisten vähemmistönuorten kokemukset virallisesta kontrollista ja leimasta
items: Kriminologia saa vihdoin oman suomalaisen tieteenalajulkaisun

Nuorisorikollisuuden esiintyvyys ja tekomäärät Suomessa 1995-2020
type: item
description: Yksi kriminologian keskeisistä havainnoista viime vuosikymmeninä on ollut useiden perinteisten rikoslajien määrän melko systemaattinen väheneminen. Tutkimuskirjallisuudessa puhutaankin niin sanotusta ”crime drop” -ilmiöstä. Samaa kehitystä on havaittu myös suomalaisessa nuorisorikollisuudessa. Aiemman suomalaisen tutkimuksen mukaan nuoret tekevät ja kokevat historiallisen vähän rikoksia. Tässä tutkimuksessa tarkastelemme Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin keräämien Nuorisorikollisuuskyselyiden avulla nuorten varkauksien, väkivaltarikosten ja kannabiksen käytön muutoksia aikavälillä 1995–2020. Esitämme seuraavat tutkimuskysymykset: 1) Miten nuorten rikoskäyttäytymisen esiintyvyys on kehittynyt vuosien 1995 ja 2020 välillä? 2) Miten rikoksia tekevien nuorten tekomäärät ovat kehittyneet vuosien 1995 ja 2020 välillä? Tulosten mukaan varkaus- ja väkivaltarikoksiin syyllistyvien nuorten määrä (esiintyvyys) on laskenut seurantajakson aikana, kun taas kannabista käyttävien nuorten osuus on hieman noussut. Vuosien 2016 ja 2020 välillä rikoskäyttäytymisessä ei ole enää tapahtunut merkitsevää muutosta. Yleisestä esiintyvyyden laskusta huolimatta, rikoksia tekevien nuorten tekomäärät eivät ole laskeneet aikavälillä 1995–2020. Väkivaltarikosten ja kannabiksen käytön kohdalla kaikkein rikosaktiivisimpien nuorten rikosmäärät ovat lisääntyneet seurantajakson aikana. Viime vuosikymmenien aikana rikoksia tekevien nuorten määrä on siis kehittynyt myönteisesti. Sen sijaan etenkin paljon rikoksia tekevien nuorten ryhmä näyttäisi vaativan erityisesti kohdennettuja toimia, jotta vastaavaa kehitystä nähtäisiin myös tekomäärien osalta. Markus Kaakinen and Matti Näsi: Prevalence of youth crime offending in Finland between 1995 and 2000. The crime drop, a systematic decline in crime rates in most Western countries, has been one of the key findings in criminology in recent decades. This development has also been observed in Finnish juvenile delinquency. In this study, we use Finnish…
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: nuorisorikollisuus
  topic: keywords
subject: crime drop
  topic: keywords
subject: nuorisorikollisuuskyselyt
  topic: keywords
subject: esiintyvyys
  topic: keywords
subject: tekomäärät
  topic: keywords
creator: Markus Kaakinen
creator: Matti Näsi
rights: Copyright (c) 2021 Kriminologia
date: 2021-05-25
publication date: 2021-05-25
starting page: 5
ending page: 19
doi: 10.54332/krim.109017

Alcohol Regulation, Historical Change and the Contemporaneity of the Non-Contemporaneous: A Non-Linear Story in Four Parts
type: item
description: This article uses the example of alcohol regulation in England and Wales to explore how historical change can be understood within criminology. Pivoting away from criminology’s tendency to understand historical change as occurring in rapid, radical bursts (usually followed by periods of stability), it takes inspiration from the emerging use of historical institutionalist and Koselleckian approaches within historical criminology. Alcohol regulation in England and Wales is complex, overlapping and sometimes even contradictory. It is shown here that this regulatory messiness reflects the plurality of temporalities which, following Koselleck, animate alcohol regulation in the contemporary historical moment. It is further demonstrated that historical institutionalist concepts (e.g. near misses, transformation by accumulation, layering) can be used to help identify and analyse the non-contemporaneous origins and discrete lineages of these currently co-existing temporalities. The article thus provides a new and original account of the historical development and contemporary character of alcohol regulation in England and Wales. Moreover, its theoretical synthesis of Koselleckian and historical institutionalist ideas offers a promising theoretical framework which could be used more widely in criminological studies to examine the connections between historical change and crime or its control in contemporary societies.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: alkoholi
  topic: keywords
subject: historia
  topic: keywords
subject: sääntely
  topic: keywords
subject: muutos
  topic: keywords
subject: jatkuvuus
  topic: keywords
creator: Henry Yeomans
rights: Copyright (c) 2023 Kriminologia https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
date: 2023-04-27
publication date: 2023-04-27
starting page: 8
ending page: 25
doi: 10.54332/krim.129279

Philip Dwyer & Mark S. Micale (toim.): On Violence in History
type: item
subject: Kirja-arvostelut
  topic: section
creator: Miikka Vuorela
rights: Copyright (c) 2023 Kriminologia https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
date: 2023-04-27
publication date: 2023-04-27
starting page: 94
ending page: 100
doi: 10.54332/krim.127781

Kriittiset tilanteet, väkivalta ja niihin liittyvä stressi ensihoitajien työssä
type: item
description: Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää suomalaisten ensihoitajien kohtaamia kriittisiä tilanteita, väkivaltaa ja niihin liittyvää stressiä. Tutkimuksen aineisto kerättiin EMS Critical Incident Stress -kyselyllä, jossa oli listattuna 31 ensihoitajien työn kriittistä tilannetta. Vastaajat (N = 436) raportoivat työuransa aikana kohtaamiensa kriittisten tilanteiden määrän ja arvioivat niihin liittyvää, viimeisen kuuden kuukauden sisällä kokemaansa stressiä. Aineisto analysoitiin logistisella regressioanalyysilla, khiin neliö -testillä, Kruskal-Wallis -testillä ja Mann-Whitney U-testillä. Yleisimpiä kriittisiä tilanteita, jotka sisälsivät uhan ensihoitajaa itseään kohtaan, olivat tuttujen henkilöiden kohtaaminen ensihoitotehtävillä, mahdollisessa hengenvaarassa olo, aseella uhatuksi tuleminen, aggressiivisten väkijoukkojen kohtaaminen ja pahoinpitelyn kohteena oleminen. Kriittisistä potilastilanteista kuoleman kohtaaminen monessa muodossa, pahoinpidellyn aikuisen kohtaaminen, seksuaalisesti hyväksikäytetyn aikuisen ja eri tavoin laiminlyötyjen ikääntyneiden kohtaaminen erottuivat yleisyydellään muista ensihoitajien kriittisistä tilanteista. Erilaisten kriittisten tilanteiden kohtaaminen yleistyi työuran edetessä. Työkokemusvuodet olivat myös yhteydessä aseellisen uhkauksen ja pahoinpidellyksi tulemisen kokemiseen. Koetulla väkivallalla oli yhteys ensihoitajien työkykyyn ja palautumiseen. Kriittisiin tilanteisiin liittyvän stressin aiheuttajina erottuivat erityisesti ensihoitajan itsensä tekemät virheet sekä erilaiset lapsiin kohdistuneet rikokset ja onnettomuudet. Tällaisella stressillä oli yhteys ensihoitajien työkykyyn ja palautumiseen. Johtopäätöksenä on, että monet ensihoitajien yleisimmin kohtaamista kriittisistä tilanteista ovat taustoiltaan tahallisia ja rangaistavia tekoja, eivätkä onnettomuuksia. Lisätutkimuksia, mielellään pitkittäisasetelmalla, tarvitaan erityisesti kriittisten tilanteiden luonteesta ja ilmaantuvuudesta, väkivaltakokemusten vaikutuksist…
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: kriittinen tilanne
  topic: keywords
subject: traumaattinen stressi
  topic: keywords
subject: ensihoitaja
  topic: keywords
subject: tahallisuus
  topic: keywords
subject: väkivalta
  topic: keywords
creator: Hilla Nordquist
rights: Copyright (c) 2023 Kriminologia https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
date: 2023-11-09
publication date: 2023-11-09
starting page: 1
ending page: 20
doi: 10.54332/krim.125185

Fasistien salaliitto vai kommunistien provosointi? – Vuoden 1977 kirjapaino Kursiivin murhapolton määrittely sanomalehdissä
type: item
description: Uusnatsi Pekka Siitoimen johtama äärioikeistolainen Isänmaallinen Kansanrintama oli 1970-luvun Suomessa poikkeuksellinen poliittinen ja rikollinen toimija. Vakavimpana rikoksena kyseinen ryhmittymä suoritti murhapolton marraskuussa 1977 taistolaisten omistamaan kirjapaino Kursiiviin. Tutkin artikkelissani, miten kyseisestä poikkeuksellista rikosta käsiteltiin sanomalehdissä ja mitä motiiveja tapauksen määrittelyyn liittyi. Aineisto koostuu kirjapaino Kursiivissa painetusta taistolaisten sanomalehdestä Tiedonantajasta, Suomen suurimmasta sanomalehdestä Helsingin Sanomista ja oikeistolaisesta Uudesta Suomesta poimituista kirjoituksista. Metodina käytän kriittistä diskurssianalyysia sosiaalisen konstruktionismin lähtökohdasta. Aineisto osoittaa, että Kursiivin murhapolton käsittelystä käytävä määrittelykamppailu keskittyi fasismidiskurssiin ja sitä vastustaviin diskursseihin. Tämä aiheutti vaihtoehtoisten diskurssien jäämisen vähemmistöön. Poliittiset lähtökohdat näkyivät Kursiivin murhapolton määrittelyssä. Tiedonantaja yritti saada fasismidiskurssin hegemoniseen asemaan. Helsingin Sanomissa ei haluttu antaa murhapoltosta taistolaisille poliittista etua, mutta taistolaisten käyttämää fasismidiskurssia ei kuitenkaan lähdetty haastamaan suoraan toisin kuin Uudessa Suomessa.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Pekka Siitoin
  topic: keywords
subject: diskurssianalyysi
  topic: keywords
subject: fasismi
  topic: keywords
subject: sanomalehdet
  topic: keywords
creator: Marko Piipponen
rights: Copyright (c) 2023 Kriminologia https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
date: 2023-04-27
publication date: 2023-04-27
starting page: 73
ending page: 93
doi: 10.54332/krim.125095

Vankeusmaantieteellinen näkökulma Turun kehruuhuoneeseen, 1820–1825
type: item
description: Turun kehruuhuone oli vankila, jonka asukkaat olivat 1820-luvulta lähtien pääasiassa irtolaisuudesta vangittuja naisia. Artikkeli esittelee vankeusmaantieteellisiä tulkintamalleja niukkaan lähdeaineistoon, jota laitoksen hallinto tuotti vuosina 1820–1825. Tutkimustehtävänä on selvittää yhtäältä, millaisia toimintaperiaatteita hallinto toteutti laitoksen tiloista päättäessään, ja toisaalta, millaisia toimintamahdollisuuksia nämä tilat loivat vangeille. Artikkelissa esitetään, että vankilatilan eri funktiot toteutuivat samanaikaisesti kerroksina, joiden tiheys vaihteli tilassa ja ajassa. Lisäksi tuodaan esiin laitoksen sairashuone, kirkko ja romanitaustaisille vangeille varattu huone välittävinä alueina, joissa vankien saattoi olla mahdollista käyttäytyä ”normaalista” poikkeavalla tavalla. Artikkelissa todetaan myös, että vankilan tiloissa vietetty aika ei välttämättä jättänyt vankeihin pysyvää kehollista stigmaa, sillä laitoksen olot eivät olleet huonommat kuin köyhällä kansalla keskimäärin ja koska hallinto pyrki välttämään leiman syntymistä.
subject: Lyhyet tutkimusartikkelit
  topic: section
subject: kehruuhuone
  topic: keywords
subject: vankeusmaantiede
  topic: keywords
subject: kerroksellisuus
  topic: keywords
subject: välittävä alue
  topic: keywords
subject: stigma
  topic: keywords
creator: Johanna Annola
rights: Copyright (c) 2023 Kriminologia https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
date: 2023-04-27
publication date: 2023-04-27
starting page: 60
ending page: 72
doi: 10.54332/krim.125038

Translasten ja -nuorten perheväkivaltakokemukset
type: item
description: Aiemmissa tutkimuksissa on havaittu, että sukupuolivähemmistöön kuuluvat lapset ja nuoret kokevat muita ikäisiään enemmän vanhempien tekemää perheväkivaltaa. Lasten ja nuorten kokeman perheväkivallan ja sukupuolivähemmistöön kuulumisen välistä yhteyttä ei kuitenkaan ole tarkasteltu tarkemmin ja etenkin kotimainen tutkimustieto aiheesta on vähäistä. Tässä artikkelissa tarkastellaan ristiintaulukoinnin ja logistisen regressioanalyysin keinoin translasten ja -nuorten sukupuolivähemmistöön kuulumisen yhteyttä vanhempien tekemään väkivaltaan. Aineistona käytetään vuoden 2022 kansallisen lapsiuhritutkimuksen aineistoa. Tutkimustulosten mukaan translapset ja -nuoret kokevat muita ikäisiään todennäköisemmin vanhempiensa tekemää henkistä ja fyysistä väkivaltaa. Logistisen regressioanalyysin tulosten mukaan yhteys kuitenkin katoaa, kun kontrolloidaan muita perheväkivaltakokemusten todennäköisyyteen vaikuttavia muuttujia. Poikkeuksena on muunsukupuolisten lasten ja nuorten kokema henkinen väkivalta. Muunsukupuolisuuden ja henkisen väkivallan välinen yhteys säilyi tilastollisesti merkitsevänä (OR 1,56, CI 1,11–2,19, p = 0,011) muiden tekijöiden vakioimisenkin jälkeen. Tutkimustulokset antavat viitteitä siitä, että lasten ja nuorten sukupuolivähemmistöön kuulumisen ja vanhempien taholta koetun väkivallan välinen yhteys selittyy pääosin muilla väliin tulevilla tekijöillä. Tulosten perusteella translasten ja -nuorten muita nuoria yleisemmät väkivaltakokemukset näyttäisivätkin johtuvan erilaisten yksilöllisten ja perheeseen liittyvien riskitekijöiden kasautumisesta. Translasten ja -nuorten sekä heidän perheidensä hyvinvointiin ja tarpeisiin tulisikin kiinnittää erityishuomiota ja varmistaa, että sukupuolivähemmistöön kuuluvat alaikäiset ja heidän perheensä saavat riittävää ja asiantuntevaa tukea sekä apua kohtaamiinsa haasteisiin.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: translapset
  topic: keywords
subject: transnuoret
  topic: keywords
subject: perheväkivalta
  topic: keywords
subject: sukupuolivähemmistöt
  topic: keywords
subject: lapsiuhritutkimus
  topic: keywords
creator: Venla Hakala
rights: Copyright (c) 2023 Kriminologia https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
date: 2023-11-09
publication date: 2023-11-09
starting page: 73
ending page: 97
doi: 10.54332/krim.124999

1:2022
type: item
subject: Lehdessä kirjoittaneet
  topic: section
creator: Kriminologia
rights: Copyright (c) 2022 Kriminologia https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
date: 2022-11-29
publication date: 2022-11-29
starting page: 99
ending page: 99

The future of Nordic criminal policy evaluation
type: item
description: Nordic criminal policy evaluation has unique features, such as ones related to policy context, policy content, and the availability of excellent register data. This paper briefly lays out these features and argues that the future of Nordic criminal policy evaluation could well lie in exploiting these features even more. It is argued that we should aim to tie criminal policy evaluation to social policy evaluation more broadly. And that we should aim to use policy evaluations to study margins of behavior rather than “just” measure average effects of reforms or policies. These aims will be hard to reach unless we think of and search for even better data than we already have.
subject: Puheenvuorot ja luennot
  topic: section
creator: Lars Højsgaard Andersen
rights: Copyright (c) 2022 Kriminologia https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
date: 2022-11-29
publication date: 2022-11-29
starting page: 79
ending page: 88
doi: 10.54332/krim.124936

Perhesurmien taustatekijät ja ennaltaehkäisy uhrien läheisten näkökulmasta
type: item
description: Perhesurmat aiheuttavat paljon inhimillistä kärsimystä perheen lähipiirissä sekä koko yhteiskunnassa. On tärkeää, että perhesurmia voidaan ennaltaehkäistä taustatekijöitä tunnistamalla. Tämän tutkimuksen tarkoituksena on kuvata perhesurman uhrien läheisten kokemuksia perhesurmien taustatekijöistä ja ennaltaehkäisystä. Tavoitteena on tuotetun tiedon avulla tunnistaa riskiä perhesurmaan ja auttaa kehittämään perhesurmaa ehkäiseviä tukimuotoja perheille. Tutkimuksessa kerättiin tietoa sähköisellä kyselyllä perhesurman uhrien 17 läheiseltä, joista 11 osallistui myös teemahaastatteluun. Aineisto analysoitiin induktiivisella sisällönanalyysilla. Läheiset kuvailivat perhesurmien taustalle perheeseen ja parisuhteeseen, perhesurmaajan henkilökohtaiseen ja sosiaaliseen tilanteeseen sekä lapsuuteen ja ammattilaisiin liittyviä tekijöitä. Läheiset kokivat, että perhesurmia voidaan ennaltaehkäistä avunsaamiseen, ammattilaisiin ja yhteiskuntaan liittyvillä tekijöillä. Läheisten kokemukset tuovat esiin ja vahvistavat tietoa niistä taustatekijöistä, joita tunnistamalla ja huomioimalla voidaan edistää perhesurmien ennaltaehkäisyä. Läheiset toivat esille myös konkreettisia keinoja, jotka heidän kokemuksensa mukaan olisivat hyödyksi ennaltaehkäisyssä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: perhesurma
  topic: keywords
subject: lapsensurma
  topic: keywords
subject: lapsensurma-itsemurha
  topic: keywords
subject: läheiset
  topic: keywords
creator: Marianne Ellilä
creator: Eija Paavilainen
creator: Anna Liisa Aho
rights: Copyright (c) 2023 Kriminologia https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
date: 2023-11-09
publication date: 2023-11-09
starting page: 46
ending page: 72
doi: 10.54332/krim.124764

Helsingin Sanomien uutiset historiallisen kriminologisen henkirikostutkimuksen lähteenä
type: item
description: Artikkelissa tutkitaan sanomalehtiuutisten käyttökelpoisuutta historiallisen kriminologisen henkirikostutkimuksen aineistona. Artikkelin aineistona ovat Helsingin Sanomien suomalaisia henkirikoksia käsittelevät uutiset vuosilta 1950, 1960 ja 1970 sekä Keskusrikospoliisin (KRP) julkaisemat henkirikosten teonkuvaukset vuosilta 1960 ja 1970. Sanomalehtiaineiston hyödyllisyyttä arvioidaan vertaamalla sitä kattavuuden ja teonpiirretietojen osalta KRP:n aineistoon. Lisäksi molempien aineistojen uhrikattavuutta verrataan kuolemansyytilastoon. Tulosten mukaan Helsingin Sanomat jää kattavuudessa vain hieman KRP:tä jälkeen kuolemansyytilastoon verrattuna. Verratessa KRP:tä ja Helsingin Sanomia keskenään kattaa Helsingin Sanomista kerätty aineisto KRP:n kuvausten uhrimäärän 94–97-prosenttisesti. Lehtiuutisista puuttui siis joitakin henkirikostapauksia, mutta toisaalta myös KRP:n kuvauksista puuttui tapauksia, joista Helsingin Sanomat oli uutisoinut. Teonpiirteistä uutisointi oli Helsingin Sanomissa erittäin yhdenmukaista KRP:n kanssa. Lisäksi joistakin muuttujista sai lehtiuutisista jopa huomattavasti enemmän tietoa kuin KRP:n kuvauksista. Tämän tutkimuksen tulosten perusteella lehtiaineisto vaikuttaa siis kattavuutensa ja teonkuvausten tarkkuuden vuoksi erittäin käyttökelpoiselta kriminologisen henkirikostutkimuksen lähteeltä.
subject: Lyhyet tutkimusartikkelit
  topic: section
subject: henkirikollisuus
  topic: keywords
subject: historiallinen kriminologia
  topic: keywords
subject: sanomalehdet
  topic: keywords
subject: Historical Homicide Monitor
  topic: keywords
creator: Anilla Salomaa
rights: Copyright (c) 2023 Kriminologia https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
date: 2023-04-27
publication date: 2023-04-27
starting page: 26
ending page: 38
doi: 10.54332/krim.122311

Harkiten, harkitsematta, hybriksen hurmassa: Tahallisuus ja mielentila väkivalta- ja henkirikostuomioiden tekijöinä klassisessa Ateenassa
type: item
description: Klassisessa Ateenassa (n. 480–330 eaa.) lainsäädäntö oli varsin väljä ja epämääräinen. Laeissa ei aina määritelty tarkasti rikoksen sisältöä eikä lain rikkomisen seurausta, ja rangaistus oli kulloisenkin valamiehistön päätettävissä. Henkirikosten kohdalla tuomioista päättivät erilliset erityistuomioistuimet, mutta muissa asioissa valamiehistöjen jäsenet valittiin arvalla halukkaiden kansalaisten joukosta. Analysoin artikkelissani tahallisuuden ja mielentilan roolia ja retoriikkaa ateenalaisten kansantuomioistuimien edessä. Samalla puntaroin, millainen painoarvo syytetyn mielentilalla ja rikkomuksen tahallisuudella oli tuomioistuinten jäsenten mielissä tuomioista päätettäessä. Erittelen myös tahallisuuden ja mielentilan merkitystä henkirikoksista tuomittaessa. Lähteisiin lukeutuvat Drakonin ja Solonin lait sekä valikoima tuomioistuimien edessä pidettyjä oikeuspuheita. Keskeiset kysymykseni ovat: Vaikuttivatko teon motiivi ja tarkoituksellisuus annettuihin tuomioihin? Entä tekivätkö jotkin mielentilat, asenteet tai motiivit rikoksesta tuomioistuinten silmissä erityisen tuomittavan ja rikollisesta erityisen vaarallisen? Tässä yhteydessä keskeiseksi käsitteeksi nousee sosiaaliseen piittaamattomuuteen ja ylikorostuneeseen omanarvontuntoon viitannut hybris, jolla oli moraalisia, uskonnollisia ja yhteiskunnallisia merkityksiä ja joka oli vastoin lakia. Laajempi taustalla vaikuttava kysymys kuuluu: mihin tuomioilla tähdättiin – rikoksen hyvittämiseen vai rikollisen parantamiseen? Tähän puoleen paneudun selvittelemällä yhteisölle vaarallisten mielentilojen parantamistapoja lakien ja rangaistuskäytäntöjen rinnalla myös filosofien kirjoituksissa, erityisesti Platonin Laeissa. Tutkimalla vaarallisiksi miellettyjen psykologisten valmiuksien merkitystä pyrin ymmärtämään klassisen Ateenan yhteiskuntaa rankaisemisen ja sosiaalisen kontrollin näkökulmasta. Esitän, että väkivalta- ja henkirikostuomioissa sekä tuomittiin tahallisuudesta että hoidettiin saastumista.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: klassinen Ateena
  topic: keywords
subject: oikeusjärjestelmä
  topic: keywords
subject: väkivalta
  topic: keywords
subject: mielentilat
  topic: keywords
subject: hybris
  topic: keywords
creator: Suvi Kuokkanen
rights: Copyright (c) 2023 Kriminologia https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
date: 2023-04-27
publication date: 2023-04-27
starting page: 39
ending page: 59
doi: 10.54332/krim.122289

Henkirikokseen johtavat kehityspolut: rekisteritutkimus vakavan väkivallan tekijöistä Suomessa
type: item
description: Lectio praecursoria Karoliina Suonpään väitöskirja ”Pathways to Homicide: Social Disadvantage and Criminal Careers of Lethal and Non-Lethal Violent Offenders” tarkastettiin Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa 19.11.2021. Vastaväittäjänä toimi tohtori Aulikki Ahlgrén-Rimpiläinen Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta ja kustoksena professori Janne Kivivuori Helsingin yliopistosta. Väitöskirjan yhteenveto on luettavissa verkko-osoitteessa http://urn.fi/URN:ISBN:978-951-51-0687-2.
subject: Puheenvuorot ja luennot
  topic: section
creator: Karoliina Suonpää
rights: Copyright (c) 2022 Kriminologia https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
date: 2022-11-29
publication date: 2022-11-29
starting page: 89
ending page: 95
doi: 10.54332/krim.122215

Nuoret kostajina: Kosto-orientaation yhteys nuorten tekemään väkivaltarikollisuuteen
type: item
description: Kosto-orientaatiolla on aiemmassa tieteellisessä tutkimuksessa todettu olevan yhteys väkivaltarikollisuuteen, mutta ilmiöstä tarvitaan vielä lisätutkimusta etenkin nuorten osalta. Kosto-orientoituneisuudella tarkoitetaan henkilön yleistä valmiutta ja halukkuutta kostaa kokemansa vääryys tai haitta. Tässä tutkimuksessa tarkastellaan kosto-orientaation yhteyttä nuorten tekemiin väkivaltarikoksiin. Lisäksi tarkastellaan, onko kosto-orientaation ja väkivaltarikosten yhteydessä eroja tyttöjen ja poikien välillä. Tutkimus perustuu Nuorisorikollisuuskysely 2016 -kyselyaineistoon, johon vastasi 6061 yhdeksäsluokkalaista nuorta eri puolilta Suomea. Analyysimenetelmänä käytetään logistista regressioanalyysia. Tutkimustulosten mukaan aiemmasta tutkimuksesta tunnetut riskitekijät kuten sukupuoli, aiemmat uhrikokemukset, riskinotto, riskirutiinit, vanhempien sosiaalinen kontrolli ja koulun ja koulumatkan turvallisuus ovat yhteydessä väkivaltarikoksiin. Kun muut väkivaltaa selittävät tekijät vakioitiin, kosto-orientaatio oli heikosti yhteydessä väkivaltarikosten tekemiseen. Moderaatioanalyysissa sukupuolten välillä ei ollut merkitsevää eroa kosto-orientaation ja väkivaltarikosten yhteydessä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: nuorisorikollisuus
  topic: keywords
subject: väkivaltarikollisuus
  topic: keywords
subject: kosto-orientoituneisuus
  topic: keywords
subject: kosto
  topic: keywords
creator: Laura Mielityinen
creator: Eeva Kalliokoski
creator: Sari Hautamäki
creator: Venla Hakala
rights: Copyright (c) 2022 Kriminologia https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
date: 2022-11-29
publication date: 2022-11-29
starting page: 22
ending page: 38
doi: 10.54332/krim.120336

Tapaustutkimus kolmannen sektorin toteuttaman päihdekuntoutusohjelman autonomisesta asemasta avovankilassa
type: item
description: Tässä artikkelissa tarkastelemme kolmannen sektorin toimijan (Myllyhoitoyhdistys ry) ja Naarajärven vankilan välistä yhteistyötä vankilaympäristössä toteutettavassa päihdekuntoutusohjelmassa vuosina 2009–2019. Tarkastelumme kiinnittyy kolmannen sektorin toimijan autonomiseen asemaan. Tutkimusta ohjaavat seuraavat tutkimuskysymykset: 1) Millaisia jännitteitä kuntoutusyhteistyössä on havaittavissa? 2) Miten kuntoutusyhteistyön osapuolet ovat ratkaisseet toimintaperiaatteiden eroavaisuuksien tuomia haasteita? Tutkimuksen taustoittavana tietona on käytetty Vankitietojärjestelmästä poimittua rekisteriaineistoa ohjelmaan osallistuneista vangeista (N = 875) ja päihdekuntoutusta kuvaavia dokumentteja. Varsinaisiin tutkimuskysymyksiin vastataan avaintyöntekijöiden haastattelujen pohjalta (N = 8). Molemminpuolinen luottamus menetelmän toimivuuteen oli vahva. Itsenäisessä ohjelmatoiminnassa esiintyi ristiriitoja, jotka liittyivät osapuolten toisistaan eroaviin käsityksiin riippuvuudesta ja kuntoutumisesta, vankilan tarpeeseen huomioida vankiryhmän erityispiirteet ja tilanteet, ja Myllyhoitoyhdistyksen työn järjestämisen haasteisiin. Hyvin organisoitu keskusteluyhteys osapuolten välillä olisi tärkeää vankilayksikköä ja vankeja hyödyttävän kehittämistyön ja suunnittelun kannalta.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: kolmannen sektorin toimija
  topic: keywords
subject: yhteistyö
  topic: keywords
subject: vankila
  topic: keywords
subject: päihdekuntoutus
  topic: keywords
creator: Mia Kilpeläinen
creator: Miisa Törölä
rights: Copyright (c) 2023 Kriminologia https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
date: 2023-11-09
publication date: 2023-11-09
starting page: 21
ending page: 45
doi: 10.54332/krim.120301

Poliisin järjestyksenvalvonnan yhteys väkivallan esiintyvyyteen alueiltaan rajatuissa kohteissa
type: item
description: Tässä artikkelissa arvioidaan poliisin järjestyksenvalvonnan yhteyttä alueellisesti rajattuihin väkivaltarikoksiin ja häiriökäyttäytymiseen Helsingissä. Analyysi perustuu poliisin operatiiviseen analyysitietojärjestelmään vuonna 2019 tallentuneisiin valvonta- ja hälytystehtävätietoihin sekä rikosilmoitustietoihin. Artikkelissa selvitetään, miten poliisin järjestyksenvalvonta kohdentuu ja onko valvonta ajallisesti yhteydessä häiriökohteissa ilmenevän väkivallan ja häiriötä aiheuttavan käyttäytymisen kanssa. Tulosten perusteella poliisin valvonnan läsnäololla ei ole yhteyttä väkivaltarikoksiin eikä järjestyshäiriöihin valvontakohteissa, kun eroavaisuudet kohteiden häiriöalttiudessa otetaan huomioon. Vaikka valvonta kohdentuu maantieteellisesti sinne, missä rikoksia ja häiriöitä tilastoituu, se painottuu aikaan, jolloin rikosalttiit henkilöt eivät liiku eikä rikoksia ja häiriöitä esiinny. Siten rikoksia vähentävä pelotevaikutus jää suurimmaksi osaksi muodostumatta. Valvonnan vaikuttavuutta voidaankin todennäköisesti lisätä kohdentamalla sitä enemmän häiriöalttiiseen ajankohtaan. Jatkossa poliisin toimenpiteiden vaikuttavuutta häiriökohteissa on tarpeen tutkia vahvoilla tutkimusasetelmilla, joissa valvonnan kohdistumista eri alueille vaihdellaan systemaattisesti.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: poliisi
  topic: keywords
subject: valvonta
  topic: keywords
subject: vaikuttavuus
  topic: keywords
subject: väkivalta
  topic: keywords
subject: häiriökohde
  topic: keywords
creator: Jari Taponen
creator: Mikko Aaltonen
rights: Copyright (c) 2022 Kriminologia https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
date: 2022-11-29
publication date: 2022-11-29
starting page: 1
ending page: 21
doi: 10.54332/krim.119910

Nuorisorikollisuuskyselyn tutkimuskäyttö tähän asti ja tulevaisuudessa
type: item
subject: Puheenvuorot ja luennot
  topic: section
creator: Noora Ellonen
rights: Copyright (c) 2022 Kriminologia https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
date: 2022-11-29
publication date: 2022-11-29
starting page: 71
ending page: 78
doi: 10.54332/krim.115297

Yksityisen turvallisuusalan kansainvälinen historia ja kehitystä selittävät taustatekijät
type: item
description: Kirjoitus pohjautuu Paasosen Yksityisen turvallisuusalan historia -teokseen ja hänen aiempaan Kriminologiablogin kirjoitukseensa.
subject: Puheenvuorot ja luennot
  topic: section
creator: Jyri Paasonen
rights: Copyright (c) 2023 Kriminologia https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
date: 2023-11-09
publication date: 2023-11-09
starting page: 121
ending page: 129
doi: 10.54332/krim.111843

Jyri Paasonen: Yksityisen turvallisuusalan historia
type: item
subject: Kirja-arvostelut
  topic: section
creator: Mikko Aaltonen
rights: Copyright (c) 2022 Kriminologia https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
date: 2022-11-29
publication date: 2022-11-29
starting page: 96
ending page: 98
doi: 10.54332/krim.111819

Sekularisoituva seksuaalisuus: Biokriminologinen näkökulma väkisinmakaamisrikokseen toisen maailmansodan jälkeisessä Suomessa
type: item
description: Artikkeli käsittelee väkisinmakaamisrikoksen sosiaalilääketieteellistä tulkintakehystä Suomessa toisen maailmansodan jälkeen. Aineistona hyödynnetään lääkäri Sven Erkkilän tutkimusta ”Väkisinmakaamisrikoksesta ja sen tekijöistä”, jota tarkastellaan sosiaalilääketieteenalan historiallisen kontekstualisoinnin avulla. Keskeisimmät tutkimuskysymykset ovat: millä tavoin väkisinmakaamisrikos ymmärrettiin toisen maailmansodan jälkeisinä vuosina ja millä tavoin sitä selitettiin. Erkkilä analysoi väkisinmakaamisrikoksiin liittämiään ympäristötekijöitä, kuten asenteita ja tapahtumapaikkoja, sekä yksilötason tekijöitä, joista hän mainitsee ”vajaamielisyyden” ja ”sairasmielisyyden”. Rikosten ehkäisyyn hän suosittelee sukupuolikasvatusta niin kotiin kuin kouluihin ja edustaa täten ajalle tyypillistä sosiaalisuunnittelun näkökulmaa. Erkkilän perehtyminen väkisinmakaamisrikoksiin merkitsee laajempaa murroskohtaa suhtautumisessa naisiin kohdistuvaan väkivaltaan.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: raiskausrikollisuus
  topic: keywords
subject: seksuaalinen väkivalta
  topic: keywords
subject: historia
  topic: keywords
subject: lääketiede
  topic: keywords
subject: 1950-luku
  topic: keywords
creator: Katariina Parhi
rights: Copyright (c) 2022 Kriminologia https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
date: 2022-11-29
publication date: 2022-11-29
starting page: 60
ending page: 70
doi: 10.54332/krim.111484

Vankilaturvallisuus ja -väkivalta – vankilan henkilöstön kokema fyysinen ja henkinen väkivalta
type: item
description: Vankilaväkivalta on ollut viime vuosina esillä mediassa ja noussut huolenaiheeksi myös Euroopan kidutuksen vastaisen komitean ja eduskunnan oikeusasiamiehen vankiloihin tekemien tarkastuskäyntien yhteydessä. Vankilaturvallisuudesta on tehty viime aikoina myös selvityksiä ja aiheeseen liittyvää lainsäädäntöä on uudistettu. Vankilaväkivaltaa koskeva tutkimus on kuitenkin ollut Suomessa vähäistä ja kansainvälinen tutkimus on keskittynyt enimmäkseen Pohjois-Amerikkaan. Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää vankiloiden henkilöstön väkivaltakokemuksia ja sitä koskevaa huolta. Tarkoitus on vastata seuraaviin tutkimuskysymyksiin: 1) kuinka paljon ja minkälaista henkistä taikka fyysistä väkivaltaa vankiloiden henkilöstö kokee työtehtävissään ja 2) kuinka huolissaan henkilöstö on heihin kohdistuvasta väkivallasta taikka vankien keskinäisestä väkivallasta. Tutkimusaineistona toimii kyselytutkimus (N = 537), joka toteutettiin Rikosseuraamuslaitoksen turvallisuuden ja valvontatyön ulkoisessa arvioinnissa vankiloiden henkilöstölle vuonna 2021. Tutkimusmenetelmänä käytetään sekä logistista että lineaarista regressioanalyysia. Tutkimuksen tulosten perusteella voidaan todeta, että henkilöstö kokee runsaasti henkistä väkivaltaa. Miehet kokevat henkistä väkivaltaa enemmän kuin naiset ja vartijat enemmän kuin muut työntekijät. Sen sijaan vastaajista vain miehet olivat kokeneet fyysistä väkivaltaa, joka oli vastauksissa selvästi henkistä väkivaltaa harvinaisempaa. Henkilöstö ei ole erityisen huolissaan siitä, että heihin kohdistuisi väkivaltaa. Suurin huoli liittyykin vankien keskinäiseen väkivaltaan.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: vankila
  topic: keywords
subject: väkivalta
  topic: keywords
subject: Rikosseuraamuslaitos
  topic: keywords
creator: Jyri Paasonen
creator: Jesse Vainio
rights: Copyright (c) 2022 Kriminologia https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
date: 2022-11-29
publication date: 2022-11-29
starting page: 39
ending page: 59
doi: 10.54332/krim.110816

1 / 2021
type: item
subject: Lehdessä kirjoittaneet
  topic: section
creator: Kriminologia
rights: Copyright (c) 2021 Kriminologia
date: 2021-05-25
publication date: 2021-05-25
starting page: 114
ending page: 114

Sakari Kainulainen ja Juho Saari: Suomalainen vanki
type: item
subject: Kirja-arvostelut
  topic: section
creator: Emma Villman
rights: Copyright (c) 2021 Kriminologia
date: 2021-05-25
publication date: 2021-05-25
starting page: 111
ending page: 113
doi: 10.54332/krim.109024

Kriminologisen rekisteritutkimuksen kehityssuuntia Pohjoismaissa
type: item
description: Rikollisuutta koskevien rekisteriaineistojen tutkimuskäyttö on lisääntynyt 2000-luvulla voimakkaasti Pohjoismaissa ja myös Suomessa. Kriminologisen tutkimuksen mahdollisuudet ovat parantuneet rekisterilinkkausaineistojen aikaisempaa paremman saatavuuden myötä, ja erityisesti Tilastokeskuksen etäkäyttöjärjestelmä FIONA:n perustaminen on ollut tärkeä uudistus. Rekisteriaineistoja on hyödynnetty viime vuosina sekä rikollisuuden syiden että rikosseuraamusten vaikutusten pohjoismaisessa tutkimuksessa varsin monipuolisesti. Yksilötasoisilla pitkittäisaineistoilla päästään kiinni huomattavasti aggregaattitilastoja tarkempaan rikollisuuden muutosten analyysin ja niitä voidaan hyödyntää aikaisempaa uskottavammassa kausaalivaikutusten tutkimuksessa. Luonnollisten koeasetelmien ja kvasikokeellisten tutkimusmenetelmien kehitys on hyödyttänyt rekisteritutkimusta selvästi ja nostanut osaltaan rekisteriaineistojen käyttöarvoa. Kirjoitus perustuu 14.12.2020 pidettyyn Veli Verkko -luentoon.
subject: Puheenvuorot ja luennot
  topic: section
creator: Mikko Aaltonen
rights: Copyright (c) 2021 Kriminologia
date: 2021-05-25
publication date: 2021-05-25
starting page: 100
ending page: 110
doi: 10.54332/krim.109023

Nuorten kokonaisrikollisuuden seuranta ja rikosten ehkäisy oikeusministeriössä
type: item
subject: Puheenvuorot ja luennot
  topic: section
creator: Aarne Kinnunen
rights: Copyright (c) 2021 Kriminologia
date: 2021-05-25
publication date: 2021-05-25
starting page: 91
ending page: 99
doi: 10.54332/krim.109022

Rikollisuus vai rasismi? Poliisiväkivalta ja sen tutkimus Yhdysvalloissa
type: item
subject: Puheenvuorot ja luennot
  topic: section
creator: Jukka Savolainen
rights: Copyright (c) 2021 Kriminologia
date: 2021-05-25
publication date: 2021-05-25
starting page: 85
ending page: 90
doi: 10.54332/krim.109021

Rikollisuus ja sosiaalisen disorganisaation teoria Chicagon sosiologisen koulukunnan tutkimuksissa 1918-1948
type: item
description: Artikkeli tarkastelee sosiaalisen disorganisaation käsitteen ja teorian alkuperää ja kehitystä aatehistoriallisesta näkökulmasta. Lähdeaineistona ovat keskeiset Chicagon sosiologisen koulukunnan julkaisut vuosien 1918 ja 1948 välillä. Kirjoittajien erityishuomio on kohdistunut ensinnäkin sosiaalisen disorganisaation käsitteen esille tuloon ja varhaiseen soveltamiseen William I. Thomasin, Robert E. Parkin ja muiden Chicagon sosiologien kirjoituksissa, ja toiseksi käsitteen ja teorian hyödyntämiseen Clifford R. Shaw’n ja Henry D. McKayn merkittävässä kriminologisessa tutkimuksessa Juvenile Delinquency and Urban Areas (1942). Artikkelissa esitetään, että sosiaalisen disorganisaation teorialla oli keskeinen osa Chicagon sosiologien tutkimuksissa, joissa yhteiskunnallista muutosta ja sosiaalista kontrollia käsitteellistettiin nopeasti kasvavan Chicagon kaupunkielämään keskittyvän empiirisen havainnoinnin pohjalta. Teoria oli laajassa käytössä yhdysvaltalaisessa kriminologiassa ja muissa yhteiskuntatieteissä siksi, että sen avulla kyettiin antamaan uskottavia sosiologisia selityksiä (suur)kaupunkien kasvun ja muutoksen tuomista ongelmista. Teoria joutui suurelta osin marginaaliin 1960-luvulla, mutta 1980-luvulla kriminologinen kiinnostus sosiaaliseen disorganisaatioon alkoi jälleen kasvaa, ja nykyisin teoriaa käytetään kriminologian lisäksi aluetutkimuksessa, kaupunkisosiologiassa ja psykiatriassa. Vilma Niskanen and Petteri Pietikäinen: Crime and the theory of social disorganization in the studies of the Chicago School of Sociology between 1918 and 1948. This article examines the origin and development of the concept and theory of social disorganization from the methodological perspective of intellectual history. Based on the study of publications of the main representatives of the Chicago School of Sociology between the years 1918 and 1948, the article analyses the ways in which social disorganization was first discussed by William I. Thomas, Robert E. Park and other Ch…
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: sosiaalinen disorganisaatio
  topic: keywords
subject: Chicagon sosiologinen koulukunta
  topic: keywords
subject: sosiologian ja kriminologian historia
  topic: keywords
subject: kaupunkisosiologia
  topic: keywords
creator: Vilma Niskanen
creator: Petteri Pietikäinen
rights: Copyright (c) 2021 Kriminologia
date: 2021-05-25
publication date: 2021-05-25
starting page: 60
ending page: 84
doi: 10.54332/krim.109020

Vankeusaikaisten kuntoutusohjelmien vaikutusarvioinnit ja arvioitavuus
type: item
description: Suomalaisissa vankiloissa on tehty systemaattista ohjelmatoimintaa noin 20 vuoden ajan. Ohjelmatoiminnan tärkeimpänä tavoitteena on edistää rikoksetonta elämäntapaa, ja siten vähentää vapautumisen jälkeistä uusintarikollisuutta. Uusintarikollisuusvaikutusten todentaminen edellyttää vaikutustutkimuksiin perustuvaa tutkimusnäyttöä, jota on vähitellen alkanut kertymään myös Suomesta. Tässä artikkelissa käydään läpi yksittäisten ohjelmien uusintarikollisuusvaikutuksia koskevien kotimaisten arviointitutkimusten keskeiset tulokset, sekä pohditaan ohjelmatoiminnan vaikutusten arvioinnin mahdollisuuksia tilastollisten tutkimusmenetelmien, tutkimusaineistojen ja ohjelmatoiminnan volyymin näkökulmista. Ohjelmatoiminnan vaikutuksista uusintarikollisuuteen Suomessa ei ole toistaiseksi saatu selvää näyttöä. Vaikka ohjelmien vaikutusten tutkimiseen tarvittavat aineistot ovatkin parantuneet 2000-luvulla selvästi, uskottavaa arviointia vaikeuttavat edelleen hyvien tutkimusasetelmien puute sekä yksittäisten ohjelmien pienet osallistujamäärät. Vaikutusarviointien menetelmällisessä laadussa on parantamisen varaa. Koska yksittäisen ohjelman vaikutus uusintarikollisuuteen on saatavilla olevan tutkimustiedon valossa luultavasti aika maltillinen, kovin pienillä tutkimusaineistoilla vaikutuksia ei kannata jatkossa yrittää tilastollisesti tutkia. Pienet vaikutukset eivät kuitenkaan tarkoita sitä, että ohjelmat eivät voisi olla kannattavia ja kustannustehokkaita. Merkittävä osa nykyisestä ohjelmatoiminnasta on osallistujamääriltään niin pienimuotoista, ettei niiden toimivuudesta tai toimimattomuudesta ole helppo saada luotettavaa tietoa. Tämä tilanne haastaa tutkimustietoon perustuvan ohjelmatoiminnan kehittämistä. Sasu Tyni and Mikko Aaltonen: Evaluation research on rehabilitation programs in prison. Rehabilitation programs have been used systematically in Finnish prisons now for two decades. The main aim of these programs is to promote desistance and reduce recidivism after release. Severa…
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: vankilakuntoutus
  topic: keywords
subject: uusintarikollisuus
  topic: keywords
subject: vaikuttavuuden arviointi
  topic: keywords
subject: tilastollinen voima
  topic: keywords
subject: kausaalipäättely
  topic: keywords
creator: Sasu Tyni
creator: Mikko Aaltonen
rights: Copyright (c) 2021 Kriminologia
date: 2021-05-25
publication date: 2021-05-25
starting page: 39
ending page: 59
doi: 10.54332/krim.109019

Etnisten vähemmistönuorten kokemukset virallisesta kontrollista ja leimasta
type: item
description: Vaikka luottamus poliisiin on Suomessa korkeaa, viime aikoina keskustelua on herättänyt etninen profilointi, poliisin voimankäyttö ja Black Lives Matter -liike. Etnisten vähemmistöjen ja poliisin suhteet näyttäytyvät usein kielteisinä ja niissä on havaittu epäluottamusta, mutta aihetta ei ole tutkittu riittävästi Suomessa. Tässä artikkelissa tutkitaan, millaisia kokemuksia etnisillä vähemmistönuorilla on kohtaamisistaan poliisien ja yksityisen turvallisuusalan toimijoiden kanssa. Artikkelissa tutkitaan myös sitä, miten nuoret ovat kokeneet tulleensa leimatuiksi näissä kohtaamisissa. Artikkeli hyödyntää kolmenkymmenen nuoren yksilö- ja ryhmähaastatteluaineistoa (N = 18), jota analysoidaan teemoittelun keinoin. Tutkimuksen osallistujat ovat syntyneet tai asuneet pitkään Suomessa. Silti he kokivat tulosten mukaan olevansa kontrollin alaisena arkielämässään. Nuoret tulkitsivat, että heidän oletettu maahanmuuttajataustansa tai etninen vähemmistötaustansa näyttäytyi poliisin, järjestyksenvalvojien ja vartijoiden näkökulmasta epäilyttävänä, potentiaalisena rikollisena tai häiriön aiheuttajana. Näitä tilanteita tuli esiin a) kontrollitoimijoiden etsiessä rikolliseksi epäiltyjä henkilöitä (leimaavat tuntomerkit), b) henkilöpapereita kysyttäessä Suomen kansalaisilta (oletettu ulkomaalaisvalvonta) ja c) yleisesti järjestyksenvalvonnassa. Tulosten mukaan epäily tuotti kielteistä kuvaa puuttumistoimista, leimaa ja toiseuden kokemusta. Leimautumista tapahtui näissä vuorovaikutustilanteissa, mutta nuoret myös vastustivat leimoja, esimerkiksi vältellessään tai kyseenalaistaessaan puuttumistoimia ja sanktioita. Artikkeli laajentaa ymmärrystä kriminologisesta leimaamisteoriasta ja kontrollin valikoivuudesta etnisten vähemmistönuorten näkökulmasta. Jatkuva epäilyn alaisena oleminen ja kontrollin kautta luotu rikollisen leima haastaa yhteiskuntaan kuulumista, identiteettiä ja luottamusta. Elsa Saarikkomäki: Experiences of official control and labelling amongst ethnic minority youths. F…
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: etninen profilointi
  topic: keywords
subject: kriminologinen leimaamisteoria
  topic: keywords
subject: nuoret
  topic: keywords
subject: poliisi
  topic: keywords
subject: yksityinen turvallisuusala
  topic: keywords
creator: Elsa Saarikkomäki
rights: Copyright (c) 2021 Kriminologia
date: 2021-05-25
publication date: 2021-05-25
starting page: 20
ending page: 38
doi: 10.54332/krim.109018

Kriminologia saa vihdoin oman suomalaisen tieteenalajulkaisun
type: item
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Noora Ellonen
creator: Markus Kaakinen
creator: Janne Kivivuori
rights: Copyright (c) 2021 Kriminologia
date: 2021-05-25
publication date: 2021-05-25
starting page: 3
ending page: 4
doi: 10.54332/krim.109016